![](https://www.ekonomika.lv/wp-content/themes/thebusinessnews-single-pro/scripts/timthumb.php?src=http%3A%2F%2Fwww.ekonomika.lv%2Fwp-content%2Fuploads%2F2023%2F04%2F52827454925_eda308dd98_k.jpg&w=530&zc=3?>)
Mēģinājumi pedagogu streiku novērst ir, taču patlaban nesekmīgi, intervijā LTV raidījumā “Rīta Panorāmā” sacīja Saeimas deputāts Česlavs Batņa (AS).
“Streika prasības, ko izvirzījusi arodbiedrība, ir pamatotas. Tie nav vienas dienas, nedēļas vai gada notikumi. Teikšu tā, ka pedagogi ir pelnījuši to, ka mēs mūsu valstī beidzam runāt par naudu, bet runājam par kvalitāti, kompetencēm, izglītības pieejamību,” sacīja Batņa.
Viņš norādīja: “Nepārtraukti gadu no gadu aktuālākais jautājums ir pedagogu atalgojums, darba apstākļu uzlabošana. Ja šobrīd tiktu izpildītas visas streika prasības, tad mēs šo jautājumu uz trim gadiem vienkārši noliktu malā un varētu domāt par citiem svarīgiem jautājumiem.”
Pēc viņa sacītā, streika prasību izpilde signalizētu topošajiem pedagoģijas studentiem, ka šī nozare ir sakārtota: “Kas šobrīd notiek ar pedagoga prestižu – uz šo profesiju neraujas. Mēs uzņemam un mēs pat nepiepildām dažbrīd budžeta vietas konkrētos mācību priekšmetos.”
“Mēs runājam, ka esam apstiprinājuši pedagogu algu grafiku un algas pieaugs. Bet ir otrie noteikumi, kas paredz finansējuma sadali, un tajos ir iezīmēti 22 %, kas ir direktoriem un atbalsta personālam. Radusies neadekvāta situācija, ka dažās skolās direktoram nebūs pieejams finansējums viņa un atbalsta personāla algas paaugstināšanai. Šie 22 % nav ierēķināti šajā pedagogu finansējuma pieaugumā, un tā ir diezgan nopietna problēma,” sacīja deputāts.
“Ja mēs skatāmies uz slodžu sabalansēšanu, tad šie aprēķini arī nav, kas ir bijusi viena no galvenajām prasībām. [..] Jānoliek aizvainojumi vai nesapratnes pie malas un jāapsēžas beidzot visiem pie galda,” sacīja Batņa.
Viņš uzsvēra: “Brīdī, kad valdība, premjers, ministrija ieraudzīja streikojošo skaitu, manuprāt, viņi nobijās. Mums valdībā ir tādi studentu izgājieni – mēs nemācāmies, bet dienu pirms eksāmena raujam visu nakti un kaut ko iemācāmies. Tas ir slikts valsts pārvaldības princips.”
Kā zināms, valdība ir atbalstījusi Izglītības un zinātnes ministrijas sagatavoto pedagogu zemākās darba samaksas pieauguma indikatīvo grafiku laikposmam no 2023. gada 1. septembra līdz 2025. gada 31. decembrim. Grozījumus Ministru kabineta (MK) noteikumos par pedagogu darba samaksu un mērķdotācijas sadali pašvaldībām plānots apstiprināt valdības ārkārtas sēdē piektdien, 21. aprīlī.
Vienlaikus LIZDA gaida, kad tiks izpildītas visas streika prasības.
Foto: Valsts kanceleja