![](https://www.ekonomika.lv/wp-content/themes/thebusinessnews-single-pro/scripts/timthumb.php?src=http%3A%2F%2Fwww.ekonomika.lv%2Fwp-content%2Fuploads%2F2023%2F11%2Fhands-holding-roll-banknotes.jpg&w=530&zc=3?>)
Kā liecina Luminor bankas veiktā aptauja, tikai maza daļa iedzīvotāju, sasniedzot pensijas vecumu, ir pārliecināti, ka dosies pelnītā atpūtā.* 11% iedzīvotāju norādījuši, ka dzīves laikā būs nopelnījuši vecumdienas pavadīt nestrādājot, savukārt 24% pensijas vecumā tomēr plāno turpināt darba gaitas. Kādas vēl tendences novērojamas Latvijas iedzīvotāju vidū, skaidro Luminor aktīvu pārvaldīšanas un pensiju daļas vadītājs Atis Krūmiņš.
Īpašu interesi par darba gaitu turpināšanu izrāda tieši iedzīvotāji vecumā no 50 līdz 65 gadiem – šajā vecuma grupā strādāt plāno 30% aptaujāto. Novērojams, ka tieši vīrieši (27%) vairāk nekā sievietes (20%), sasniedzot pensijas vecumu, plāno darba gaitas turpināt.
“Pašreizējās tendences tuvākajiem gadiem liecina, ka Latvijā vecuma pensija veidos aptuveni 40-50% no iedzīvotāju pirmspensijas ienākumiem, tomēr Eiropas Komisijas prognozes turpmākajiem gadu desmitiem ir vēl pesimistiskākas. Tas ir būtisks ienākumu kritums, tāpēc ir tikai saprotama vēlme arī vecumdienās turpināt strādāt. Tikai neliela daļa iedzīvotāju jūtas finansiāli pietiekami droši, lai, sasniedzot pensijas vecumu, darba gaitas neturpinātu,” norāda A. Krūmiņš.
Lai arī gana liela daļa respondentu norādījuši, ka, sasniedzot pensijas vecumu, viņi plāno turpināt strādāt, tomēr vairākums aptaujāto vēl nav izlēmuši, kā pavadīs savas vecumdienas. Vairāk nekā trešdaļa jeb 36% iedzīvotāju norādījuši – ja būs nepieciešams, tad pensijas vecumā viņi turpinās strādāt, taču, ja finanšu situācija ļaus neturpināt darba gaitas, tad viņi labprāt dotos pelnītā atpūtā.
“Redzams, ka iedzīvotāju vidū valda zināmas šaubas un neziņa par savām vecumdienām, jo vairākums tomēr nav pārliecināti, vai tās pavadīs strādājot vai dodoties pelnītā atpūtā. Tāpat 30% aptaujāto nemaz nav domājuši par to, vai turpinās strādāt, sasniedzot pensijas vecumu,” uzsver eksperts.
Zemās dzimstības un sabiedrības novecošanās dēļ prognozējams, ka Eiropas Savienībā, tostarp arī Latvijā, tuvākajās desmitgadēs samazināsies iedzīvotāju skaits darbspējas vecumā. Taču, neraugoties uz to, darbaspēka līdzdalības līmenis jeb ekonomiski aktīvo iedzīvotāju īpatsvars palielināsies, un to galvenokārt veicinās tieši gados vecāki darba ņēmēji. Tiek prognozēts, ka darbaspēka līdzdalība Eiropas Savienībā iedzīvotāju vidū vecumā no 20 līdz 64 gadiem palielināsies no aptuveni 79% 2022. gadā līdz 83% 2070. gadā.1 Novērojams, ka vecāka gada gājuma cilvēki visbiežāk izvēlas strādāt pakalpojumu un tirdzniecības nozarē, kam seko izglītības, medicīnas un sociālās aprūpes nozare.